Hei, mitt navn er Lena og jeg jobber
på Barnehage og utdanningsavdelingen
i seksjonen for barnehage og skolemiljø.
Jeg skal snakke litt om våre erfaringer
med tilsyn på området, skolemiljø
og internkontroll. Etter et par
år med fellesnasjonale tilsyn på dette
området har vi fått noen erfaringer som
vi ønsker å dele med dere.
Litt om innholdet for denne
presentasjonen.
Utdanningsdirektoratet utarbeider et
fellesnasjonalt tilsyn for
perioden 2022 til
2025, der temaet er
internkontroll og skolemiljø.
Bakgrunnen for tilsynstemaet er at
erfaring fra tilsyn og håndheving
saker viser stor sannsynlighet for
regelverksbrudd på dette området.
Udir ønsker en nasjonal oversikt for å få
kunnskap om tilstanden. Derav
har vi fellesnasjonale tilsyn.
Statsforvalteren gir Oslo og Viken har så
langt hatt 18 tilsyn med dette
temaet i 2022 og 23.
Og basert på disse tilsynene har vi gjort
oss noen erfaringer, og vi ser at det er
noen ting som går igjen. Vi
tenkte derfor å ha en gjennomgang på hva
det er vi ofte ser i kommuner, og basert
på dette kommer med noen anbefalinger på
området som gjelder internkontroll.
Fokuset i denne presentasjonen er
dermed internkontroll.
Her er den relevante bestemmelsen i
kommuneloven, og den finner vi i
lovens paragraf 25-1.
som lovfester. Kravene som stilles til
kommunens eller fylkeskommunens
internkontroll.
Dette som er markert i farger, er det med
i hovedsak vurderer i våre tilsyn.
Det som er markert i gult er de
mer generelle kravene til
internkontrollen, som er det at en skal
være systematisk og at den må tilpasses
virksomheten.
Det som er markert i rosa, er det vi
vurderer mer konkret i tilsynene.
Altså risikovurderinger, rutiner og
prosedyrer. Om kommunen
avdekke og følge opp avvik og risiko for
avvik og evaluere over
behov for bedre skriftlige prosedyrer og
andre tiltak for internkontroll.
I hovedsak er jo alt i bestemmelsen
relevant for våre tilsyn, men
spørsmålet vi jobber ut ifra i tilsynene
våre følger den lilla markeringen her.
Jeg skal ikke gå så dypt på innholdet
eller det faglige innholdet i disse
kravene, da vi har en egen presentasjon
om dette. Men jeg vil som nevnt gå
gjennom våre funn på disse områdene og
komme med noen anbefalinger til
internkontrollen.
Her ser dere kontrollskjemaet v jobber
etter på våre tilsyn. Dette
bildet gjelder varslingsplikten
innenfor aktivitetsplikten, som da er
regulert i opplæringsloven
paragraf 9a-4.
Nederst, så finner dere de
2 spørsmålene som gjelder, kommunens
internkontroll og den...
Spørsmålet der er nemlig da, om kommunens
internkontroll sikre regeletterlevelse på
dette området. Hensikten
med dette bildet er å vise dere
sammenhengen mellom delpliktene og
internkontrollen. Vi skal se
nærmere på de spørsmålene som omhandler
internkontroll som er markert i rødt her.
Som dere ser, så lyder første spørsmål
som følger: er kommunens
internkontroll tilpasset for å hindre
eller forebygge brudd på varslings,
undersøkelses og tiltaksplikten?
Her har vi valgt å dele inn spørsmålet i
2 konkrete krav som stilles til
kommunens internkontroll. Nemlig
kommunens risikovurderinger og
kommunens rutiner og prosedyrer,
og jeg kommer nærmere tilbake til dette.
Spørsmål 2 lyder som følger:
avdekker og følger kommunen opp med
korrigerende tiltak for å hindre eller
forebygge risikoen for at varslings,
undersøkelses og tiltaksplikten ikke
blir oppfylt. Her har vi også
valgt å dele inn spørsmålet i 2 konkrete
krav som stilles til internkontrollen.
Om kommunen avdekker avvik og risiko for
avvik og om kommunen følger opp ved hjelp
av styringstiltak. Og
da om kommunen evaluerer og ved behov for
bedre prosedyrer og andre tiltak i
internkontrollen.
Jeg vil nå gå litt nærmere inn på våre
funn basert på disse kravene.
Det første jeg skal ta dere gjennom er
kravet til risikovurderinger.
Vi har jo snakket om internkontroll og
bestemmelsens innhold tidligere i en
annen presentasjon, herunder
risikovurdering. Derfor ser jeg kun
noen få stikkord om innholdet i kravene
før jeg utdyper mer om våre funn og
anbefalinger. Med gode
risikovurderinger medfører en mer
treffsikker internkontroll, og det danner
også et grunnlag for for eksempel
utarbeidelse av nødvendige rutiner og
prosedyrer. I kommunal og
moderniseringsdepartement med sin
veileder om kommunelovens internkontroll
bestemmelser står det at kommunen må
gjøre en konkret analyse og
vurdering av sannsynligheten for at lover
og forskrifter ikke følges, og
hvilke konsekvenser dette kan få.
Kommunen må risikovurdere om
aktivitetsplikten blir overholdt i
kommunens skoler, og da også hvilken
risiko som foreligger for at regelverket
ikke følges.
Når det kommer til våre funn på dette
området, så ser vi at noen
kommuner ikke har noen risikovurderinger
innenfor skolemiljø. Vi har
flere ganger sett at kommuner har
risikovurderinger, men at det ikke er
innenfor skole miljøområdet.
I andre tilsyn, så har vi sett at det er
et manglende bevisst forhold til
risikovurderinger.
Når det kommer til kildebruken i disse
risikovurderingene, så ser vi at noen
kommuner kun bruker kilder fra for
eksempel egenvurderinger fra rektorene
sine. Vi ser ofte, at kommunen
hører med hver enkelt rektor om, hvordan
det står til på skolene, og dette kan jo
i seg selv være en sårbar kilde, i
og med at det er veldig personavhengig
hvilken informasjon man får. Vet
rektor om de ansatte faktisk varsler, når
de har mistanke om, at en elev ikke har
det trygt og godt.
Vi ser også, at kommuner ofte har
mangel på informasjon om hvordan det står
til på skolene, eller at de har en
del informasjon om hvordan det står til,
men at man ikke vet hvordan informasjonen
skal brukes til risikovurderinger.
Fordi tilfellene der informasjonen
i forbindelse med risikovurderinger
er innhentet, har vi også sett, at det
mangler en sammenstilling og vurdering av
informasjonen. En ting er å innhente
informasjonen, og det er veldig bra.
Men informasjonen må også vurderes.
Tilsier denne informasjonen at
regelverket etterleves på skolene. Er
det brudd på regelverksetterlevelse,
eller foreligger det en risiko for brutt?
Det er viktig at kommunene vurderer
risikoen ut fra den informasjonen som
innhentes.
Vi ser også at noen kommuner har gjort
en risikovurdering basert på
tilfeldigheter, og at det dermed mangler
på det systematiske arbeidet i det.
Vi minner her om kravet til at
internkontrollen skal være systematisk.
Noen kommuner har vurdert at det er en
risiko for at for eksempel ikke
dokumenteres godt nok, eller at
rutiner kan oppfattes på flere ulike
måter, og at man derfor har gjort
endringer i for eksempel rutiner.
Dette er en risikovurdering, men
oppfyller ikke
nødvendigvis kravet til systematikk da
det kan være for tilfeldig eller
hendelsesbasert.
Vi har også sett at kommuner sender inn
planer for risikovurderinger innenfor
skolemiljø området, men at disse likevel
ikke alltid har blitt gjennomført.
Basert på disse funnene har vi noen
anbefalinger når det kommer til
risikovurderinger. For det første,
så anbefaler vi å ha et bevisst forhold
til hva risikovurderinger er for noe.
Ha en plan for hvordan dere gjør
risikovurderinger innenfor skolemiljø.
Når dere skal gjøre risikovurderinger og
hva dere skal risikovurdere.
Vurderer regelverksetterlevelsen og
fare for eventuelle regelverksbrudd.
Hvor er det fare for at man bryter
regelverket og gjelder det på alle
skoler, for eksempel.
Kanskje planen for risikovurderinger må
inn i kommunens årshjul for å
sikre også kravet til systematikk.
Gjennomfør risikovurderinger på
regelverksetterlevelse av
aktivitetsplikten i skolene.
Hensikten er å tilpasse internkontrollen,
der risikoen er størst. Derfor
er det da også nødvendig å kjenne til
risikoområdene både innad i
kommunen, men også ute i skolene.
Sørg for å ha et bredere grunnlag
i risikovurderingen å benytte flere
kilder i denne. Dere
må innhente informasjon som avdekker
avvik og risiko for avvik og
utdanningsdirektoratet sier blant annet
at de jevnlige stikkprøver og jevnlige
kontroller vil være nødvendig for å kunne
avdekke avvik. Mulige
kilder, men her kan ta i bruk er for
eksempel egenvurderinger fra rektorer
eller skolens ansatte.
Meldinger i avvikssystem.
Antall 9a-saker på skolene.
Vedtak fattet fra statsforvalteren.
Stikkprøver. Eller informasjon
fra andre roller i skolene
med mer. Bruk den
informasjonen i risikovurderingene.
Vær også bevisst på hvilken informasjon
dere faktisk sitter på. Hva har dere
manglet av informasjon og om det er mulig
å skaffe den informasjonen dere savner.
I tillegg så bør man
ha et system for sammenstilling eller
dokumentasjon av risikovurderingene som
gjennomføres. Som tidligere
nevnt, så vil jo ikke være tilstrekkelig
og kun innhente informasjon hvis man ikke
aktivt bruker denne til å vurdere
risikoen for regelverksbrudd på skolene.
Se også kravet til
dokumentasjon i sammenheng med kommunens
størrelse og organisering,
og da er det lurt å se på bestemmelsen om
internkontroll i en helhet.
Løpende i denne presentasjonen så har jeg
lagt inn noen refleksjonsspørsmål
som kan være greit å ta med
seg til kommunen og diskutere
litt internt på hvordan man gjør det
selv. Jeg skal ikke gå nærmere inn
på spørsmålet, annet enn å lese de opp.
Og det første er, hva har dere på plass
av risikovurderinger? Hvilke kilder tar
dere i bruk? Er det et systematisk arbeid
på hvilke områder har dere
risikovurderinger? Og hvor ligger
utviklingspotensial i deres kommune?
Så går jeg videre til kravet som
omhandler rutiner og prosedyrer.
Kommunen må ha nødvendige rutiner og
prosedyrer der hensikten er å sikre
regelverksetterlevelse.
Kravet om det å ha rutiner og prosedyrer
må sees i sammenheng med de øvrige
kravene i internkontroll bestemmelsen.
Hva som er nødvendige rutiner og
prosedyrer må avgjøres ut fra en konkret
vurdering basert på blant annet
risikovurderinger.
Våre funn når det gjelder rutiner og
prosedyrer: Vi ser at alle
kommuner stort sett har skriftlige
rutiner innenfor aktivitetsplikten, og
dette er bra. Men vi ser
likevel en variasjon i de rutinene man
har laget. Noen kommuner
har detaljert og rutiner, og i flere
tilfeller så kjenner de ansatte ikke
godt nok til innholdet i rutinene.
Andre kommuner har mangel fulle rutiner,
og noen har flere forskjellige rutiner
som gjelder for ulike områder.
Det kan være utfordrende da det ikke
alltid er samsvar med rutinene som
finnes, eller fordi det gis ulik
informasjon i de ulike rutinene.
Dette er noe som kan være egnet til å
skape forvirring, og ansatte kan dermed
også overse relevant informasjon i de
forskjellige dokumentene og ikke få med
seg viktige nyanser.
I noen kommuner, så har kommunen valgt å
utarbeide egne rutiner, og så har
skolene laget sine egne rutiner.
Det er også noe som kan skape forvirring,
og det vil kunne være i veien for en
omforent praksis i kommunen. Med
mindre dette er noe som er tydelig
avklart. Vi ser
også at det ofte er opp til den enkelte
ansatte å gjøre seg kjent med rutiner.
Ellers så er det jo ofte en gjennomgang
av rutiner og prosedyrer på for eksempel
planleggingsdager. Men da bør man
ha i bakhodet hvordan man sikrer at
eventuelle vikarer som kommer løpende i
løpet av året, får tilgang og gjøres
kjent med de eksisterende rutinene og
prosedyrene.
Vi ser også at det er flere kommuner som
har gode rutiner og som har vært gode på
å gjøre disse kjent for sine ansatte.
Så er det greit å legge til at det også
finnes andre rutiner og prosedyrer som
sikrer regeletterlevelse slik som for
eksempel faste møter eller
avvikssystem. Så funnene våre
spriker også her i alle retninger, og vi
ser større variasjoner.
Basert på disse funnene så har vi også
her noen anbefalinger.
Ha rutiner som sikrer kunnskap om
aktivitetsplikten. Det er det første.
Ha også i tankene hva som skal være med
i en rutine. Den bør jo
være utdypende nok, men det bør heller
ikke være for mye informasjon eller for
detaljert heller. Det må være mulig å
forstå innholdet.
Er rutinene tilpasset alle på skolen,
både de som jobber med undervisning, men
også de ansatte på sfo og de ansatte i
kommunen. Og er rutinen gjort
kjent fordi den gjelder for.
Videre så bør man jo se på om rutinene er
tilpasset alle skolene i kommunen.
Hvis ikke, så er det fare for at skolene
utarbeider egne rutiner uten at
dette er avklart. Det kan jo
utgjøre en sårbarhet for kommunen da man
kan risikere ulik praksis.
Det er viktig at man har rutiner som
passer eller at skolene
tilpasser egne rutiner. Men der dette da
er avklart. I
den sammenheng, så sørg også for at
rutinen er lett tilgjengelig, og at det
ikke finnes ulike versjoner av rutinen
med ulik informasjon. En
rutine må inneholde informasjon som
sikrer at de ansatte oppfyller sine del
plikter etter aktivitetsplikten.
I tillegg så bør man sikre kunnskap
om rutinene på flere måter enn at ansatte
skal lese de selv. Kommunen
eller skolens ledelse bør gå gjennom
rutiner og prosedyrer med de ansatte.
Det kan være lurt å drøfte innholdet i
for eksempel møter eller lignende,
slik at ansatte blir trygge i hva det
betyr det som står i rutinene.
Det er kommunens ansvar å sikre
regeletterlevelse. Da bør en også
sørge for, at skolens ansatte har
tilstrekkelig kjennskap til rutinene.
Og i den anledning så bør det ikke være
slik at ansatte har et eget ansvar for å
gjøre seg kjent med innholdet. For her
jobber jo ofte ansatte under tidspress i
tillegg. Det
er ikke et lovkrav om, at enhver rutine
og prosedyre skal være skriftlige, men
ifølge veilederen til Kommunal- og
Moderniseringsdepartement, vil
skriftlighet ofte vern nødvendig ut fra
en helhetlig tolkning av
internkontrollkravet.
Og i hvilken grad rutiner og prosedyrene
skal dokumenteres og at det skal gjøres
skriftlig, det følger jo også av
dokumentasjonskravet i internkontroll.
Bestemmelsens tredje ledd bokstav d
som fastslår at internkontrollen skal
dokumenteres i den formen, og det er
omfanget som er nødvendig.
For eksempel, så vil ofte en høy risiko
for avvik innenfor et område
tilsier at kommunen skriftlig
dokumenterer rutiner og andre prosedyrer
på det gjeldende området.
Refleksjonsoppgave her er: hva har dere
på plass av rutiner og prosedyrer for å
sikre at alle ansatte oppfyller delene i
aktivitetsplikten, og hvor ligger
utviklingspotensialet innenfor
deres område?
Internkontrollen skal sikre at kommunen
avdekker avvik og risiko for avvik.
Hensikten er at dere skal kunne følge opp
avvik og risiko for avvik som er
avdekket.
Kommunen må avdekke avvik og risiko for
avvik for å tilpasse internkontrollen
og for igjen å kunne minimere avvik og
risiko for avvik på skolemiljøområdet
gjennom å sette inn tiltak. Dette
er en nødvendig forutsetning for å sikre
regelverksetterlevelse.
Kommunen er derfor nødt til å skaffe
oversikt over områder der det er fare for
manglende regelverksetterlevelse og sette
inn forebyggende og risikoreduserende
tiltak. Kommunen må derfor
ha et system for å innhente informasjon
som kan avdekke om de ulike delpliktene
blir oppfylt.
Hvilke informasjonskilder tar dere i
bruk for å avdekke avvik og risiko for
avvik? Avvikssystem vil
ofte være naturlig del i dette arbeidet.
For gjennom avvikssystem, så kan jo for
eksempel ansatte melde fra om brudd på
regelverksetterlevelse.
Dette kan likevel ikke nødvendigvis
oppfylle kravet alene.
Internkontrollen skal være systematisk,
ikke tilfeldig og hendelsesbasert.
Det betyr at kommunen eller
fylkeskommunen må ha et system som sikrer
at dette blir gjort.
Våre funn når det gjelder det å avdekke
avvik og risiko for avvik:
Vi ser at flere kommuner tar i bruk,
for eksempel rektormøter eller andre
møter for å innhente informasjon.
Det kan være møter da rektor deler
informasjon med skoleeier om
status på 9a på skolene.
Igjen, så er det jo dette her med egen
vurderinger, og om det er en
tilstrekkelig kilde i seg selv.
Hvordan vet rektor at man har
tilstrekkelig oversikt på sin skole?
Videre så ser vi at andre kommuner
også har benyttet Refleks for å innhente
informasjon. Der kan man jo også
velge hvem man får informasjon fra,
så der kan jo flere enn bare rektor
svarer for eksempel.
Andre kilder som kommuner tar i bruk, er
for eksempel tall fra elevundersøkelsen
og ungdata. Eller
statistikk. Vi ser at noen kommuner har
ført opp statistikk for for eksempel
antall aktivitetsplaner på skolene,
varslinger eller lignende.
Andre bruker også vedtak fra
statsforvalteren. Vi ser ikke
alltid hvordan kommunen bruker
informasjonen her, mens andre
skoleeiere følger tett opp i saker der
Statsforvalteren har fattet vedtak, så
dette varierer ofte hvordan man bruker
den informasjonen. Andre
benytter også eksterne tilsyn eller
kontroller for å avdekke avvik eller
risiko for avvik. Og vi ser
også at flere kommuner eller de
fleste har et avvikssystem, men det
er ganske variert hvordan man bruker
dette avvikssystemet. Det er
ofte gjentagende at mange ikke vet at et
avvikssystem kan eller bør brukes
for å melde avvik om
regelverksetterlevelse.
Mange ansatte har også oppgitt at de er
usikre på hva de kan melde ifra om.
Vi ser ofte at avvikssystem blir brukt
til å melde fra om tekniske ting eller
for eksempel vold mot ansatte, men
kanskje ikke regelverksbrudd.
Det er også greit å si at det ikke er
nødvendig med et avvikssystem for å
avdekke avvik og risiko for avvik, men da
må man eventuelt ha noe annet som
innhenter denne informasjonen.
Vi ser når det kommer til dette med å
følge opp avvik og risiko for avvik, så
ser vi også ulike variasjoner ute i
kommunene. Noen
kommuner har dialog med rektor
og skolen der de følger opp
avvik. Andre kommuner
gir for eksempel påminnelser til rektor
om å rette opp avvik.
I noen tilfeller så er det også opp til
rektor hvordan avvik blir fulgt opp, og
vi kan ikke nødvendigvis se hvordan
kommunen bruker informasjonen i sitt
arbeid med internkontrollen.
I andre tilfeller, så ser vi at kommunen
følger opp avvik eller risiko for avvik
ved å endre rutiner.
Spørsmålet er jo ofte om dette er
tilfeldig, eller om det er systematisk.
Ofte ser vi at endringer i rutiner
er tilfeldig og gjerne at det
skjer i forbindelse med at vi har åpnet
tilsyn, men dette varierer.
Vi kan ofte ikke se veldig tydelig
hvordan informasjonen om avvik eller
risiko for avvik er fulgt opp av
kommunen.
Noen anbefalinger fra oss når det kommer
til dette med å avdekke avvik og risiko
for avvik, er at det ofte ikke er nok
med egenvurderinger. Det er flere
kilder som må innhentes som for
eksempel aktivitetsplaner fra skolene,
informasjon fra rektorer og fra møter
med rektorer, skoleledelsen,
sosiallærere med flere.
Informasjon fra foresatte, media
eller publikum forøvrig kan også brukes.
Det samme gjelder vedtak fra
statsforvalteren. Tilsyn og
elevundersøkelsen Ungdata med mer.
Ofte så vil også jevnlige
stikkprøver og kontroller være
nødvendig for å avdekke avvik og risiko
for avvik, og for å sikre
systematikken i arbeidet.
Vær også oppmerksom på når dere i
kommunen får informasjon om at
aktivitetsplikten ikke blir fulgt.
Slik informasjon kan jo fås enten
gjennom direkte eller indirekte
informasjon fra foresatte. For
eksempel, så kan det hende at foresatte
formidler at de har gitt beskjed til
skolen om barnets mistrivsel flere
ganger uten at de opplever at noe skjer.
I tillegg så kan man jo også bruke vedtak
fra statsforvalteren. Er det
konstatert brudd i vedtaket?
Hvor ligger disse bruddene og ser vi
likheter i flere vedtak og er
tilstanden lik på flere av skolene i
kommunen? Og man kan også
ta i bruk informasjon fra ansatte.
Vi ser at kommunene ofte innhenter
mye informasjon, men hva med
skriftlighet? Det blir litt
vanskelig å se hvordan all informasjon er
brukt til å avdekke avvik og risiko for
avvik dersom det ikke er dokumentert.
Det er fortsatt opp til kommunene å
vurdere dokumentasjonen i den formen og
det omfanget som er nødvendig.
Men en liten anbefaling kan likevel være
at det er en dokumentert.
Våre anbefalinger når det gjelder dette
med å følge opp avvik og risiko for
avvik, det er å se nøyere på hva
som er problemet. Det kommer jo da
an på avviket, hvilket
styringstiltak man anser som egnet i
den konkrete saken eller tilfelle.
Kan det være lurt med en samtale med
skolen eller en lengre oppfølging? Det
kan jo bero litt på om saken er akutt,
eller om dette er en situasjon som har
pågått over tid. Det
kan være lurt å endre rutiner.
Det kan også være lurt å arbeide aktivt
med aktivitetsplikten. For
eksempel ved at man har flere
gjennomganger av denne, med ansatte.
At det er rom for diskusjon og
drøftelser. Og man kan
eventuelt rigge til et system i kommunen
som ruster for å hjelpe til ienkeltsaker.
Refleksjonsoppgaver her er: hva har
dere på plass når det gjelder å avdekke
avvik og risiko for avvik?
Hva har dere på plass når det gjelder det
å følge opp avvik og risiko for avvik?
Og hvor ligger utviklings
potensialet innenfor dette området?
Videre, så skal internkontrollen sikre,
at kommunen evaluerer og ved behov
forbedrer skriftlige prosedyrer og andre
tiltak.
Skriftlige prosedyrer og andre tiltak
skal evalueres. Ved behov, så
må disse også eventuelt forbedres av
kommunen. Loven oppstiller ikke
noe krav til hvor ofte dette må gjøres,
men det må naturlig nok for at man skal
kunne gjøre forbedringer, evalueres med
jevne mellomrom.
Våre funn når det gjelder dette her med å
evaluere og forbedre er at vi ser
at noen kommuner har lagt inn
evalueringer som en del av sitt årshjul.
Andre har påminnelser i sitt
saksbehandlingssystem som jevnlig minner
om at for eksempel rutiner må evalueres.
Andre kommuner har en plan for
evaluering av for eksempel rutiner,
men så ser vi ofte at det er en manglende
gjennomføring av denne planen, eller
at dette ikke dokumenteres.
Noen kommuner evaluerer og
forbedre etter tilfeldige funn.
Da mangler jo ofte og systematikken i
evalueringen. Det kan for
eksempel være at man har avdekket mangler
ved en egen rutine etter at det har blitt
åpnet tilsyn. Så ideelt sett,
så burde jo dette vært fanget opp av
systematikken på et tidligere tidspunkt.
Våre anbefalinger er at kommunen eller
fylkeskommunen bør ha en plan som er
realistisk å gjennomføre. Og
at man faktisk gjennomfører planen.
Husk at dette er et systematisk arbeid.
Det kan være lurt å for eksempel legge
inn planlagte evalueringer i et årshjul.
Da kan man sikre at det faktisk
gjennomføres. Hvem skal for
eksempel ha ansvaret for at dette
gjennomføres? Husk
også å ikke bare evaluere rutiner,
men også andre tiltak man har satt inn
for å sikre regelverksetterlevelse.
Det kan for eksempel være tett oppfølging
på skoler, møtevirksomheter
eller andre tiltak. Hvordan har
disse tiltakene fungert? Er det noen
svakheter eller styrker ved disse
tiltakene? Sikrer de
regeletterlevelse? Når man ut
til alle skolene det gjelder og de
ansatte det gjelder for?
Det kan være noen lure spørsmål å stille
seg.
Og basert på det så har vi også laget en
liten oppsummering, en liste
over hva man kan tenke på når man skal
evaluere. Tenk for eksempel,
når skal dere evaluerer, hva
skal dere evaluere, og hvordan
eller hvem skal evalueres?
Og det samme gjelder med forbedring. Når
skal man forbedre? Hva skal man forbedre
og hvordan eller hvem skal forbedre?
Dette er en liste som kun er ment som et
eksempel. Den må gjerne tilpasses det
enkelte kommune.
Refleksjonsoppgave i denne anledning
er: hva har dere på plass når det gjelder
det å evaluere og eventuelt forbedre
skriftlige rutiner og andre tiltak for
aktivitetsplikten? Og hvor ligger
utviklingspotensialet innenfor dette
området.
Oppsummeringsvis så kan vi si
at det vi har sett i våre tilsyn er at
det er sprikende funn så langt.
Vi ser veldig mye bra, og det er flere
kommuner som er godt på vei til å
oppfylle kravet til internkontrollen.
Likevel har det på tidspunktet for
tilsynet ofte ikke vært tilstrekkelig
enda. Så langt har vi
kun hatt tilsyn med en kommune som fikk
oppfylt på internkontrollkravet i
tilsynene våre.
Vi ser små forskjeller når det kommer til
om det er en liten eller stor kommune det
er snakk om når det gjelder hva vi
finner. Så det er ikke nødvendigvis en
sammenheng der.
De aller fleste vi fører tilsyn med har
som regel noe å bli bedre på.
Enten er det i internkontrollen,
eller så er det aktivitetsplikten og noen
ganger begge deler.
Det gjenstår da for oss å si lykke til
videre i arbeidet med
internkontrollen.
Det er også anledning til å stille
spørsmål i chatten vår nå.
Skulle dere har kommet på spørsmål på et
senere tidspunkt, så er det bare å ta
kontakt på epost eller telefon som
er oppgitt her. Takk for oppmerksomheten
deres.